Den 6. august 1945 kastede et amerikansk fly en atombombe over Hiroshima i Japan. Tre dage senere kastede amerikanerne endnu en atombombe over den japanske by Nagasaki. Hver bombe havde en sprængkraft på 15-20.000 TNT. Et mål for en atombombes sprængkraft fås ved at sammenligne med sprængstoffet trotyl. Den største trotylbombe, der er fremstillet, indeholdt 10 tons trotyl. En atombombes sprængstof er meget større. Derfor måler man dens sprængkraft i kiloton (1 kiloton = 1.000 ton) og megaton (1 megaton = 1 mio. ton).
Til sammenligning kan man sige, at hvis den største trotylbombe svarede til en tændstik, svarede bomben over Hiroshima til antallet af tændstikker i 30 æsker. Ingen ved med sikkerhed, hvor mange der døde som følge af atombomberne. I slutningen af 1945 blev antallet af døde opgjort til mellem 150.000 og 250.000.
Kort tid efter atombomberne var kastet, overgav Japan sig, og 2. Verdenskrig var endelig slut. Allerede inden krigen var forbi, blev en ny konflikt tydeligere – nemlig uenighederne mellem supermagterne USA og Sovjetunionen. Man taler om Den Kolde Krig, der varede indtil slutningen af 1980’erne. I begyndelsen var det kun USA, der havde atomvåben eller kernevåben, som de også blev kaldt, og det gjorde amerikanerne militært overlegne. Men allerede i 1949 gennemførte Sovjetunionen sin første prøvesprængning. Fra da af begyndte det såkaldte atomkapløb, hvor begge supermagter fremstillede større og flere kernevåben.
I de første år efter krigen var mange – især i Europa og USA – fascineret af atombomben og atomkraft. Bomberne over Japan havde afsluttet 2. Verdenskrig. Atombomben var kraftig. Men man kunne sagtens overleve, hvis man blot beskyttede sig. Og den radioaktive forurening, som bomben skabte, kunne man sagtens skylle af med en særlig sæbe.
I 1946 brugte USA Stillehavsøen Bikini til prøvesprængning af atomvåben. Samme år lancerede franske modedesignere bikinien. Den skulle oprindelig kaldes ”atome”, men på grund af medieomtalen af de amerikanske kernevåbenforsøg ændredes navnet til bikini. I 1952 og nogle år frem var der skønhedskonkurrencer, hvor letpåklædte unge kvinder kappedes om at blive kåret som ”Miss Atomic Bomb” eller ”Miss Atomic Test”. Der blev fremstillet legetøj, hvor børn legede atomkrig og byggede deres egne bomber. Og så var mange imponeret af de muligheder, som atomenergien havde.
Ordet ”atom” blev forbundet med styrke. I begyndelsen af 1950’erne havde Vesttyskland således en særdeles dygtig fodboldspiller, der blev kaldt ”Atom-Otto”.
Kom i gang med kilderne
Kilde 1: Da atombomben faldt
Her er en oversættelse af teksten:
og husene forsvandt
og en stor kugle af lys fyldte japanerne med rædsel
De må have troet, at det var deres dommedag
Røg og ild flyder gennem Tokyo
Der er var svovl og støv overalt
Da det hele blev ryddet, lå de grusomme jap’sere der.
Svaret på vores kæmpende drenges bønner
Ja, Gud, svaret på vores drenges bønner
Der var ingen ateist skjult i en rævs hule
Og mænd, der aldrig før havde bedt
løftede trætte og blodskudte øjne mod Himlen
og bad Gud om at afslutte den forfærdelige krig
De fortalte ham (Gud) om deres hjem og kære
De fortalte ham, at der ville de gerne være.
Jeg tror på bomben, der ramte Hiroshima
var svaret på vores kæmpende drenges bønner
Åh, den steg så højt, så skyerne blev delt op
og husene forsvandt
og en stor kugle af lys fyldte japanerne med rædsel
De må have troet, at det var deres dommedag
Kilde 2: Atombomber fantastiske og frygtelige
![](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2023/12/t1k2.png)
a)
Den 7. august 1945 – dagen efter atombomben over Hiroshima – bragte Social Demokraten på forsiden en artikel med overskriften ”Fantastiske Atombomber mod Japan”. I artiklen stod der bl.a.:
”Amerikanske videnskabsmænd har gjort en opdagelse, der ikke alene vil forandre enhver fremtidig krig, men også alt fremtidigt arbejde i fredens tjeneste. Umådelige naturkræfter, som hidtil har ligget skjult i atomernes indre, kan nu frigøres – til ødelæggelse og fordærv eller menneskehedens velfærd.
(Kilde: Social Demokraten, 7. august 1945)
b)
Under overskriften Den første Atombombe har udslettet byen Hiroshima skrev den kommunistiske avis Land og Folk den 8. august 1945:
”En af Amerikas mest kendte militærforfattere, Baldwin, skriver i ”New York Times”, at amerikanerne måske vil høste storm, som er udsået med atombomben. Da vore bombardementer har været mere effektive og derfor mere ødelæggende, er Amerika blevet synonymt med tilintetgørelse. Nu er vi blevet de første til at indføre et nyt våben af en virkning, der ikke lader sig forudsige. Måske vil den bringe en hurtig sejr. Men samtidig vil den udså en hadets sæd i større udstrækning end nogensinde.
Atomenergien kan meget vel føre til en fager, ny verden, i hvilken menneskene lever i broderskab. Men det er også muligt, at vi vil blive tvunget til at blive huleboere for at søge ly mod raketter og bomber.
Den franske videnskabsmand Jean Painlevé udtaler, at når atomeksplosionerne har ødelagt alt på kloden med undtagelse af nogle få og små områder, hvor der endnu er liv, må menneskene begynde forfra og opdage ilden.”
(Kilde: Land og Folk, 8. august 1945)
Kilde 3: Duck and Cover (eng.)
I USA blev der produceret flere film, som fortalte, hvordan man kunne beskytte sig under et angreb med atombomber.
Filmen Duck and Cover er fra 1951 (9:13 min.)
Kilde 4: Prøvesprængning i Nevadaørkenen
![](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/02/t1k4.png)
Politikens filmjournal bragte i 1953 denne optagelse af den 35. amerikansk prøvesprængning, der fandt sted i 1953.
Kilde 5: Operation Doorstep
Den viser virkningen af sprængningen af en atombombe på størrelse med den, der blev kastet over Hiroshima i august 1945.
Kilde 6: Miss Atomic Test
![](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/02/t1k6.png)
I den anledning kårede man Miss Atomic Test. Fotoet er fra 1954.
Kilde 7: Atomlegetøj
![](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/02/t1k7.png)
Den 7. januar 1947 kunne man i Fredericia Socialdemokrat læse, at ”besiddelsen af atombomben […] har fuldstændig fordrejet hovedet på nogle amerikanere. […] Som de mærkeligste udslag af denne mentalitet sælger man nu ”Atom-kanoner som legetøj”, ”atomiske læbestifter”, ”bikini-badedragter” og stereooptiske briller gennem hvilken børnene kan se bikini-eksplosionen foreviget i plastisk gengivelse.”
a)
(Kilde: Nationaltidende, 15. februar 1951)
b)
Legetøjs-sættet indeholdt bl.a. en geigertæller og uran. Det blev solgt i 1951-1952 for 50 $.
![](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/02/t1k7.png)
c)
Legetøj fra slutningen af 1940’erne.
![](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/02/t1k7c.jpg)
Kilde 8: Atomsæbe, -deodorant, m.m.
![](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/02/t1k8a.jpg)
![](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/02/t1k8.jpg)
![](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/02/t1k8c.jpg)
![](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/02/t1k8d.jpg)
(Kilde: Socialdemokraten, 23. maj 1947)
Find alle temaer i kildebanken
29. februar 2024• Kildebank, Kildebankstema om atomfrygten
Tema 1: Fascinerende og frygtelige
28. februar 2024• Kildebank, Kildebankstema om atomfrygten
Tema 2: Atomkapløb og forurening
27. februar 2024• Kildebank, Kildebankstema om atomfrygten
Tema 3: Atommarcher og Cubakrise
26. februar 2024• Kildebank, Kildebankstema om atomfrygten
Tema 4: Nej til atomkraft
25. februar 2024• Kildebank, Kildebankstema om atomfrygten
Tema 5: Kold krig – 2. halvleg
13. november 2023• Kildebank, Kildebankstema om atomfrygten