Dette tema handler om hvordan de tyske flygtninge i Danmark levede efter befrielsen i 1945. Kildebankstemaet henvender sig til 7.-9. klassetrin.
Efter befrielsen
De tyske styrker i Danmark overgav sig til briterne. De fik nu ansvaret for de tyske flygtninge, der befandt sig i landet. Få dage efter befrielsen overlod briterne opgaven til de danske myndigheder. Briterne ville dog stadig være med til at bestemme, hvordan flygtningene skulle behandles.
I midten af maj 1945 blev antallet af tyske flygtninge i Danmark opgjort til ca. 240.000. Heri havde man ikke medregnet de omkring 30.000 flygtninge, der ved befrielsen var ombord på flygtningeskibe i Københavns havn, og som straks fik ordre til at sejle til Tyskland. Flygtningene var indkvarteret ca. 1.100 forskellige steder.
Statens civile luftværn fik til opgave at sørge for forplejning, husly og lægehjælp til flygtningene.
I begyndelsen fik flygtningene for lidt at spise. Den daglige ration måtte højst indeholde 1.800 kalorier. Til sammenligning fik hver dansker ca. 3.100 kalorier. I slutningen af maj blev rationerne sat op til 2.000 kalorier. Maden var kedelig og ensformig. Den bestod mest af brød med en smule pålæg, grød og kartofler. Kun børnene fik lidt mælk.
De fleste flygtninge var afkræftede og nogle var syge efter flugten. Kosten og de usunde forhold, flygtningene levede under betød, at det var svært for dem at komme til hægterne. Derfor var dødeligheden – især blandt småbørn og gamle – stor. Fra 5. maj til 1. juli 1945 døde 4.362 tyske flygtninge. Af dem var 2.408 børn.
Efter befrielsen fortsatte læger og sygeplejersker under Tysk Røde Kors at tage sig af flygtningene. Det var dog ikke uden problemer – især da modstandsbevægelsen arresterede lederne af Tysk Røde Kors.
Flygtningene blev holdt samlet og indespærret på de steder, hvor de var indkvarteret. På den måde kunne de danske myndigheder vide, hvor flygtningene var til når de – forhåbentlig i løbet af kort tid – skulle sendes tilbage til Tyskland.
Indkvarteringsstederne blev holdt under skarp bevogtning. Indtil slutningen af juli 1945 var det folk fra modstandsbevægelsen, der tog sig af denne opgave. Modstandsfolkene havde også travlt med at arrestere medlemmer af Gestapo og andre der havde hjulpet besættelsesmagten. Nogle af de eftersøgte prøvede at gemme sig blandt flygtningene. Derfor gennemførte modstandsfolk jævnligt razziaer af indkvarteringsstederne.
Enkelte modstandsfolk benyttede razziaerne til at berøve flygtningene for penge, ure, sølvtøj, smykker og andet af værdi, som flygtningene havde haft med sig.
Kom i gang med kilderne
Kilde 1: Flygtningene må blive
Ifølge Ribe Stift-Tidende svarede Dewing sådan på ønsket:
”Hensigten (er) snarest muligt at få de tyske flygtninge sendt tilbage til Tyskland.
Disse flygtninges tilbagetrækning må ordnes med den hjælp, den britiske militærmission vil kunne yde. De skal tilbage til Tyskland. Men når og hvorledes det kan ske, afhænger af forholdene i Tyskland og transportmulighederne. Man kan jo ikke lade dem marchere til Tyskland, fordi der er mange kvinder og børn imellem og tillige mange syge.
Flygtningens anbringelse, mens de er i Danmark, vil formentlig kunne ordnes derved, at de får plads i nogle af de bygninger og lejre, som hidtil har været anvendt af det tyske militær, således Oksbøllejren.”
(Kilde: Ribe Stifts-Tidende, 7. maj 1945)
![Kildebank Tyske flygtninge i Danmark](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/04/kilde-3-1-300x214-1.jpg)
Kilde 2: Døde børn
I en villa i København blev der få dage efter befrielsen gjort et uhyggeligt fund. Frederiksborg Amts Tidende skrev:
”I en villa i Kristianiagade, der blev benyttet af tyske flygtninge, fandt frihedskæmpere i går en snes lig af voksne, anbragt oven på hinanden i et rum, der lå tæt op ad et køkken.
I en nabovilla, der havde været beslaglagt til et lignende formål, lå 36 lig af småbørn i alderen fra få uger til ca. 12 år. De lå, kun yderst nødtørftigt tildækket i et snævert vaskerum op ad fyrrum og garager. På mange af ligene var øjnene ikke engang tillukket.”
(Kilde Frederiksborg Amts Tidende, 8. maj 1945)
![Kildebank Tyske flygtninge i Danmark](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/04/kilde-3-2-300x214-1.jpg)
Kilde 3: Forsøg på orden
Der gjaldt følgende regler for lejren:
” 1. Samtlige indkvarteringssteder bevogtes af frihedshæren (folk fra modstandsbevægelsen).
- Flygtningene skal holdes interneret på ind indkvarteringsstederne. Passage vil kun blive tilladt i ganske ekstraordinære tilfælde. De pågældende skal være udstyret med særlig udstedte passerseddel.
- Forplejningen leveres […] efter retningslinjer fastsat af sundhedsstyrelsen.
- De sanitære forhold […] organiseres af sanitetstjenesten og i så vid udtrækning som muligt under anvendelse af Tyske Røde Kors læger, sygeplejersker og sanitetspersonel.
- Alle interne arbejder, herunder rengøring, udføres af flygtningene selv.”
(Kilde: Social-Demokraten, 12. maj 1945)
![Kildebank Tyske flygtninge i Danmark](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/04/kilde-3-3-300x214-1.jpg)
Kilde 4: Rene pesthuler!
”Befolkningen må sikres mod smitte fra de pesthuler, som skoler og andre bygninger, hvor der findes tyske flygtninge, udviklede sig til på grund af tyskernes egne usigelige svinskhed og den fuldkomne mangel på hygiejniske foranstaltninger.
[Avisens rapporter fortsætter med at fortælle om et besøg på en kaserne, hvor tyske flygtninge er indkvarteret]
Døre og inventar er hensynsløst skrammet og ødelagt. Værst var det dog, at der ikke var gjort rent gennem lange tider. Overalt var der fyldt med snavs, affald og alskens urenlighed. […]
Et sted havde man anbragt en stinkende affaldsspand midt i en opholdsstue. Overalt lå flygtningene apatisk hen. Mange fordi de var syge. Andre af ren og skær ugidelighed. Vinduerne havde de ikke fundet på at lukke op. Hvordan luften var under sådanne forhold, behøves ikke at beskrives.”
(Kilde: Land og Folk, 12. maj 1945)
![Kildebank Tyske flygtninge i Danmark](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/04/kilde-3-4-300x214-1.jpg)
Kilde 5: De skulle skamme Dem!
”Efter kapitulationen (da Tyskland overgav sig) måtte vi principielt ingenting. Indimellem fik vi alligevel udgangstilladelsen. Men så risikerede vi, at folk spyttede på os og sparkede til os. Jeg forstod det ikke. Men mor lærte mig, at de, der spyttede én i ansigtet, var unge fløse, der ikke tænkte sig om. […]
Ude på kirkegården mødte vi en dansk dame. […] Det var ikke fordi vi var lasede – hullerne havde mor lappet – men vi var fattigt klædt.
Damen skræppede op: ”Ja, der står I nu. Det har i rigtig godt af. I har selv været ude om det.” Men så skete der et eller andet med min mors kropssprog – hun var sådan en lille spinkel en – hun rettede sig op og sagde på tydeligt sønderjysk: ”Jeg synes, De skulle skamme Dem.”
Københavnerinden vendte sig om og gik.”
(Kilde: Thomas Harder: De uønskede. De tyske flygtninge i Danmark 1945-1949. 2020)
![Kildebank Tyske flygtninge i Danmark](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/04/kilde-3-5-300x214-1.jpg)
Kilde 6: Sultekost?
I slutningen af maj blev rationen sat en smule op til 2.000 kalorier om dagen.
Kilde a)
Kalundborg Avis skrev følgende om maden.
”For mad-rationernes vedkommende oplyses det, at de tyske flygtninge pr. dag skal have 2.000 kalorier, fordelt med 1.550 kalorier på tørkosten. Middagsmaden skal indeholde mellem 350 og 650 kalorier.
Til sammenligning kan anføres, at de 2.000 kalorier ligger væsentligt højere end de rationer, befolkningen i Tyskland får.”
(Kilde: Kalundborg Avis, 29. maj 1945)
Kilde b)
Charlotte Sch. flygtede fra Danzig. 16. april ankom hun til København, hvor hun blev interneret på Nørre Allé Skole. Straks efter befrielsen 5. maj blev flygtningenes mad helt anderledes.
”I flere uger fik vi den samme gryderet uden fedt, men tilsat trevlet fyld. I nogle lejre fandt man døde mus, barberblade osv. i maden. Grøntsagerne var ikke rensede, kartoflerne var hårde, og det hele var bare kogt sammen til noget ulækkert. Vi slugte det for at holde os i live. For hver dag blev der mindre. Vi levede faktisk af 20 g fedt, som vi ofte ikke engang fik. Tit var der kun 12-16 g.”
(Kilde: https://www.bkge.de/download/Flucht_aus_Danzig_Scan.pdf)
![Kildebank Tyske flygtninge i Danmark](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/04/kilde-3-6-300x214-1.jpg)
Kilde 7: Razzia
Kilde a)
Herning Avis berettede 26. maj 1945 om en razzia i Herning.
”Den razzia, som frihedskæmpere og folk fra Den danske Brigade*) i går foretog mod de tyske flygtninges og såredes indkvarteringssteder i Herning, gav som meddelt særdeles gode resultater.
I kontanter er der således beslaglagt 145.000 kr. Hertil kommer sjældne varer i læssevis: kaffe, te, rosiner, krydderier, spiritus konserves osv. Alt sammen varer, der er opkøbt i Danmark! […]
Intet under, at disse soldater slet ikke er begejstrede for at vende hjem til det sammenbrudte tredje rige (Tyskland), men i stedet sørger for at simulere syge så længe som muligt. Så har de dog altid en chance for at blive i det danske spisekammer. […]”
(Kilde: Herning Avis, 26. maj 1945)
*) Den Danske Brigade var en militær enhed, som blev oprettet i Sverige i slutningen af 1943. Den bestod af danske modstandsfolk og militærfolk, der flygtede til Sverige under besættelsen. Efter befrielsen kom brigaden til Danmark.
Kilde b)
Efter befrielsen fortsatte den tidligere illegale avis Information som et almindeligt dagblad. Avisens holdningen til de tyske flygtninge havde ikke ændret sig. Den 20. juni skrev Information sådan om en razzia, som nogle modstandsfolk havde gennemført på et tysk lazaret.
”Der var ubeskriveligt snavset overalt. Allerede i trappegangen slog en kvælende stank frihedskæmperne i møde. Det var så slemt, at flere af dem måtte gå udenfor. I et sygeværelse stod seks senge tæt op til hinanden. I dem fire lå kvindelige patienter og børn, i de øvrige – lig. På en stue lå en mand, som havde fået amputeret underarmen. Han havde kun en blodig papirbandage bundet om armstumpen.”
(Kilde: Information, 20. juni 1945)
Kilde c)
Charlotte Sch. flygtede fra Danzig. 16. april ankom hun til København, hvor hun blev interneret på Nørre Allé Skole. Efter befrielsen 5. maj bevogtede folk fra modstandsbevægelsen de steder, hvor flygtningene var indkvarteret. En dag skete der noget.
”En dag stormede 20-30 modstandsfolk pludselig gennem portene og over hegnet ind i vores skole. Det var en razzia, der fandt sted. Vi skulle åbne vores kufferter og så forlade værelserne. De (modstandsfolkene) lod alt muligt forsvinde.
En anden gang var der razzia efter danske penge. Tyske penge forsvandt også. Senere var der endnu en razzia. Det var voldsomt og ubehageligt.”
(Kilde: https://www.bkge.de/download/Flucht_aus_Danzig_Scan.pdf)
![Kildebank Tyske flygtninge i Danmark](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/04/kilde-3-7-300x214-1.jpg)
Kilde 8: Skal der vises menneskelighed?
Kilde a)
”Flygtningene) er overvejende bondebefolkning med hjemstavspræg og gammel kristen tradition De er mod deres vilje af deres regering blevet tvunget til at forlade hus og hjem. Mange har på flugten set deres nærmeste dø eller er kommet bort fra dem og ved ikke, hvor de er. De har mistet alt og ser en usikker fremtid i møde. Trods denne uhyre sjælelige belastning kæmper de med sej udholdenhed for menneskeligt at holde sig oppe.
Det er ikke sandt, at det er snavs, uorden og uhumskheder, der præger forholdene, hvor de tyske flygtninge lever. […] Det er ikke sandt, at flygtningene lever overdådigt. Kosten er tarvelig og knap. Den indeholder godt halvdelen af det kalorietal, som en danskers kost normalt rummer […].”
(Kilde: Berlingske Tidende, 24. juni 1945)
Kilde b)
Den 25. juni 1945 gav Information dette svar på præsternes indlæg:
”[…] Og så vover de herrer præster at tage flygtninge i forsvar, nu mens vi selv er med til at hele vore egne sår. […] Skån os for alt, hvad der hedder barmhjertighed mod Tyskland og tyskerne. Husk på ordsproget: “Som man reder, så ligger man”. Til slut foreslår jeg at vore raske frihedskæmpere kigger på de gejstlige Herrer lidt i sømmene.”
I dagens Information kunne man også læse:
”Det tyske folk må dømmes i sin helhed. Hver eneste af dem må tage sit ansvar for nazismen. […] Det er pinligt – ja, rent ud uanstændigt at danske præster starter en medlidenheds-propaganda til fordel for disse elendige, i bund og grund af råddenskab gennemsyrede rester af det forhenværende ”herrefolk”.”
(Kilde: Information, 25. juni 1945)
![Kildebank Tyske flygtninge i Danmark](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/04/kilde-3-8-300x214-1.jpg)