Energien, der kunne frigives fra atomer, kunne også bruges til fredelige formål. I 1950’erne blev de første store atomkraftværker bygget. Danmark havde ikke atomkraftværker. I begyndelsen af 1970’erne kom 90 % af den energi, der blev forbrugt i Danmark fra importeret olie. I 1957 oprettede man forsøgsanlægget Risø nord for Roskilde. Og man nedsatte en kommission, der undersøgte, hvor atomkraftværker evt. kunne placeres. El-selskaber havde oprettet et udvalg Danatom, der havde en tilsvarende opgave. Men olien var så billig, at man ikke var begyndt at bygge værkerne.
I 1973 aftalte de olieproducerende lande at sætte prisen på råolie kraftigt i vejret. Da danskerne blev pålagt at spare, blev udgifterne til olie mere end fordoblet fra 1973 til 1974. Det skabte store økonomiske problemer, der bl.a. betød, at arbejdsløsheden steg.
En løsning kunne være at indføre atomkraft. I Sverige og Tyskland var atomkraftværker allerede i drift og flere var under opførelse. Der var mange argumenter for at få atomkraft i Danmark. Landet ville spare valuta og atomkraft var billigere end olie. Endelig blev det fremhævet, at forureningen fra atomkraftværker var langt mindre end olie- og kulfyrede kraftværker. I 1974 nåede et flertal i Folketinget frem til, at der frem mod 1995 skulle opføres fem atomkraftværker i Danmark. Inden byggeriet gik i gang, skulle sikkerheden ved atomkraft dog undersøges yderligere. I 1974 blev der udpeget en række steder vest for Storebælt, hvor der kunne bygges atomkraftværker.
![Kildebankstema om nej til atomkraft](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/06/tema-4-tekst-714x1024-1.jpg)
Nogle var meget bekymret for sikkerheden ved atomkraft. I 1974 blev Organisationen til Oplysning om Atomkraft (OOA) dannet. Rundt om i landet dannede OOA grupper, der argumenterede mod atomkraft i kampagner og tidsskrifter. Tilhængerne af atomkraft dannede i 1976 organisationen Reel Energi Oplysning (REO). Men det var OOA, der opnåede største tilslutning. Organisationens kampagner var effektive og ens argumentation var grundig. Og så spillede det en rolle, at der endnu ikke var atomkraftværker i Danmark. Modstanden mod atomkraft tog også til i Danmark, da Sverige i 1975 tog atomkraftværket Barsebäck i brug. Værket lå ca. 20 km fra København. OOA og andre atomkraftmodstandere arrangerede flere demonstrationer mod Barsebäck. I 1999 blev værkets ene reaktor lukket. I 2005 blev værket helt lukket.
I 1979 skete der en ulykke på et atomkraftanlæg på Tremileøen i den amerikanske delstat Pennsylvania. En delvis reaktornedsmeltning skabte radioaktiv forurening. Det øgede modstanden mod atomkraft i Danmark endnu mere. I 1980 meddelte den socialdemokratiske statsminister Anker Jørgensen, at planerne om indførelsen af atomkraft var stillet i bero. I 1985 vedtog Folketinget, at atomkraft ikke længere skulle være en del af Danmarks energiplanlægning. Året efter sker en alvorlig ulykke på atomkraftværket Tjernobyl i Ukraine. En nedsmeltning af en reaktor medførte, at store områder blev forurende af radioaktivitet.
Klimakrisen og ønsket om at nedsætte udledningen af CO2 og den kendsgerning, at man kan opføre mere sikre atomkraftværker end tidligere, har ført til en fornyet debat, om atomkraft. Atomkraftværker udleder nemlig langt færre klimaskadelige gasser end fx olie, kul og gas.
I 2020 skiftede Reel Energi Oplysning navn til Ren Energi Oplysning. Organisationen ser atomkraft som en miljøvenlig og økonomisk rigtig energiform.
Kom i gang med kilderne
Kilde 1: Atomkraft i Danmark
![Kildebankstema om nej til atomkraft](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/06/kilde-41-300x214-1.png)
I avisen Hejmdal kunne man læse:
”Det danske forbrug af elektricitet fordobles i løbet af de kommende syv år. Derfor er det sandsynligt, at det første atomkraftværk er klar til start i 1980. […]
Der er mange hensyn at tage ved placeringen af et atomkraftværk, siger direktør C.E. Lundgreen, præsident for Danatom. Bl.a. skal der bruges masser af kølevand. […] og der skal være god afstand til beboede områder.
Ikke fordi vi nærer bekymringer for den meget omtalte radioaktivitet. Uheld af den art er atomkraftværkerne sikret imod, men som en yderlige sikring i påkommende tilfælde.”
(Kilde Hejmdal, 23. maj 1972)
Kilde 2: Atomkraft - for samfundets skyld
![Kildebankstema om nej til atomkraft](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/06/kilde-42-300x214-1.png)
Sørensen deltog i et møde i Hou, ca. 10 km fra Gyllingnæs, hvor planerne om atomkraftværket blev drøftet. Her sagde han bl.a.:
”Efter min mening har Danmark ikke noget valg, hvis landet skal producere elektricitet. Der er ingen vej uden om. Vi må have atomkraftværker. Ellers vil samfundet stagnere eller gå tilbage. Og et A-kraftværk er lige så sikkert som ethvert andet produktionsapparat. […]
Hvis regeringen siger nej til atomkraft, så vil det betyde en ekstra regning til det danske samfund på 3 milliarder kroner i 1990. […]
Ikke ét atomkraftværk i den vestlige verden har kostet så meget som et menneskeliv. Og ingen omkringboende har lidt skade.
[Sørensen fik flere spørgsmål og svarede]
[…] det vil være usandsynligt, at der sker uheld med et atomkraftværk. […] Solenergi er en utopi.”
Kilde 3: Atomenergi er dødsensfarlig
![Kildebankstema om nej til atomkraft](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/06/kilde-43-300x214-1.png)
I et interview sagde han:
”Risikoen er simpelthen for stor ved atomenergi. […] Muligheden for ulykker er for stor. Og sker en virkelig ulykke i en atomreaktor, vil det koste hundredtusinder af mennesker livet. Vi allerede nu adskillige eksempler på ulykker med atomkraft. På at radioaktivt støv er sluppet ud.
Abrahamson påpeger problemet med det radioaktive affald. […] Det er blevet foreslået at sende affaldet med raketter ud i verdensrummet. Men hvad nu, hvis der sker en raketulykke, som vi allerede har eksempler på? […]
Men endnu alvorligere er problemet: Atomenergi kontra internationale terroristbander. Vi har eksempler på, at en flypirat i England har forsøgt at få fly til at styrte ned mod atomreaktorer. Vi ved altså, at internationale terroristbander er opmærksomme på denne mulighed. Også af denne grund er der enorm risiko ved atomkraften.”
(Kilde: Aktuelt, 17. december 1973)
Kilde 4: DKP og atomkraft
![Kildebankstema om nej til atomkraft](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/06/kilde-44-300x214-1.png)
I partiets avis Land og Folk blev det begrundet sådan.
”At kommunisterne – principielt – er for atomkraft har intet at gøre med de i øjeblikket rådende borgerlige, reaktionære bevæggrunde, som tilsyneladende er enerådende i den offentlige debat. Her ser man atomkraften som den eneste redningsplanke, der kan redde os ud af, hvad oliekrisen har vist, nemlig at det snart er slut med tilgængelige og billige energikilder (olie og kul).
Kommunisterne ser atomkraften indgå i energiforsyningen som et naturligt led. […] kommunisterne er ikke for, at atomkraft skal erstatte kul/olie. Og ikke for atomkraft før sikkerheds- og affaldsproblemerne er blevet løst på en tilfredsstillende måde.”
(Kilde: Land og Folk, 30. maj 1974)
Kilde 5: Sig nej!
![Kildebankstema om nej til atomkraft](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/06/kilde-45-300x214-1.png)
Et af dem var Gnags med sangen Sig nej. Sig nej. (2:33 min). Teksten findes her.
Kilde 6: OOA's kampagne
![Kildebankstema om nej til atomkraft](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/06/kilde-46-300x214-1.png)
Kilde 7: Barsebäck
![Kildebankstema om nej til atomkraft](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/06/kilde-47-300x214-1.png)
Der et særligt fokus på det svenske atomkraftværk Barsebäck, der lå ca. 20 km fra København.
(Kilde: DR Atomkraft i Danmark, 2010)
Kilde 8: Atomkraft - en løsning?
![Kildebankstema om nej til atomkraft](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2024/06/kilde-48-300x214-1.png)
”Vind og sol er og bliver ustabile energikilder. En afhængighed af dem vil være som at gå tilbage til før opfindelsen af dampmaskinen, hvor vi var afhængige af vind og vejr. […]
Sædvanligvis nævner de (modstandere af atomkraft) ’det uløste affaldsproblem’ for atomkraft. Det får mig altid til at tænke på H.C. Andersens Kejserens nye klæder. For man nævner aldrig, hvad det er ved affaldet, der skulle være et uløst problem. Ligesom kejserens klæder er problemet ikke-eksisterende.
Hvad med giftigt epoxyaffald fra udtjente vindmøllevinger? Der er tusindvis gange mere af det end atomaffald. Halveringstiden for denne type affald er nærmest uendelig. […]
Denne udbredte angst er et problem for atomkraft. Derfor skal vi netop udvikle bedre og sikrere reaktorer.”
(Kilde: Information, 1. marts 2019)
Find flere temaer i kildebanken
29. februar 2024• Kildebank, Kildebankstema om atomfrygten
Tema 1: Fascinerende og frygtelige
28. februar 2024• Kildebank, Kildebankstema om atomfrygten
Tema 2: Atomkapløb og forurening
27. februar 2024• Kildebank, Kildebankstema om atomfrygten
Tema 3: Atommarcher og Cubakrise
26. februar 2024• Kildebank, Kildebankstema om atomfrygten
Tema 4: Nej til atomkraft
25. februar 2024• Kildebank, Kildebankstema om atomfrygten
Tema 5: Kold krig – 2. halvleg
13. november 2023• Kildebank, Kildebankstema om atomfrygten