Projektet undersøger mekanismer i online radikalisering med fokus på unge mænds selvradikalisering online og forebyggelse heraf.
Rikke Alberg Peters har sammen med ph.d. i psykologi Christopher Ebbrecht udgivet artiklen ’Radikale digitale liv – mekanismer i onlineradikalisering og perspektiver på forebyggelse’ i tidsskriftet Psyke & logos, Årg. 45, Nr. 1 (2024): Tema: Digitale liv. I projektet undersøges det endvidere, hvordan narrativ identitetsteori kan bruges til at belyse udtræden af ekstremistiske miljøer.
![Billede med en undervisningssession omkring Børn og unges demokratiske, digitale og kulturelle dannelse](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2023/12/boern-og-unges-demokratiske-digitale-og-kulturelle-dannelse-grafik.jpg)
Projektets fokus
Hvordan hjælper pædagoger, SSP-konsulenter og lærere børn og unge, der oplever mobning eller grooming på sociale medier, får tilsendt en voldsvideo eller risikerer at blive fanget i radikalisering og ekstremisme?
Det har projektet ”Børn og unges onlineliv på kanten” leveret forskningsbaserede svar på, og den viden er blevet så godt givet videre til de fagprofessionelle, der arbejder med børn og unge i praksis.
Projektperiode
Projektets periode løber i hele 2021-2022.
Viden og metoder til at finde ud af, hvad man stiller op
Projektet er bl.a. mundet ud i en række kurser med vidensopkvalificering og konkrete redskaber og metoder, som skoler, SSP-samarbejder og andre professionelle kan bruge. Kurserne er blevet meget positivt evalueret af deltagerne, og efterspørgslen på flere kurser er stor. Det kan skyldes, at behovet for mere viden er stort, vurderer lektor Rikke Louise Alberg Peters, som er en af forskerne og underviserne i projektet:
![Rikke Alberg Peters, Lektor ved UCL Jelling](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2023/12/rikke-alberg-peters-lektor-ucl-jelling.png)
”De voksne ved jo ikke noget om det”
På kurserne arbejder Rikke Louise Alberg Peters og hendes kollegaer fra Professionshøjskolen Absalon, lektorerne Kit Stender Petersen og Marie Neergaard Hansen, samt seniorrådgiver ved Red Barnet Jon Lange, med en model for dialogen mellem børn og unge og de voksne fagprofessionelle.
For de voksne gælder det således om at stille åbne og autentiske spørgsmål til de unge om deres aktiviteter online – frem for at bedømme dem eller advare mod bestemte platforme eller typer af indhold.
![Rikke Alberg Peters, Lektor ved UCL Jelling](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2023/12/rikke-alberg-peters-lektor-ucl-jelling.png)
Fra ”udsatte unge” til ”udsat for” – alle kan møde fænomener på kanten
Projektet opererer ud fra den danske tilgang til ekstremismeforebyggelse med tre forskellige niveauer:
Det indgribende, røde felt rummer de sjældne sager, hvor politiet, kriminalforsorgen og efterretningstjenesten er involveret. Her arbejder man med konkrete indsatser overfor personer, der har begået eller skønnes at vil kunne begå ekstremistisk kriminalitet eller terror.
I det gule, foregribende felt har man en begrundet bekymring og ved, at der skal sættes ind for at bremse en risikoadfærd, inden den udvikler sig i mere alvorlig retning. For eksempel, når der i en 8. klasse foregår deling af en voldsvideo eller andet ulovligt materiale, hvor de unge ikke ved, at de gør noget ulovligt.
Her kan f.eks. pædagoger sætte ind med relationsarbejde i skolen, på gadeplan og i institutioner, ligesom de fagprofessionelle omkring de unge kan trække på lokale kriminalpræventive samarbejder som fx SSP, info-huse, politi og kommune, hvor man i fællesskab kan drøfte bekymrende tendenser.
Det grønne, opbyggende område omfatter reelt alle børn og unge, fortæller Rikke Louise Alberg Peters:
![Rikke Alberg Peters, Lektor ved UCL Jelling](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2023/12/rikke-alberg-peters-lektor-ucl-jelling.png)
”Shitposting” – når det sjove bliver til mobning
Et eksempel på en udbredt online-udtryksform er såkaldt shitposting, hvor børn og unge deler ironiske, meningsløse memes og kommentarer på sociale medier, som i udgangspunktet er ment for sjov, men som kan kamme over i online-chikane og mobning, f.eks. af minoriteter.
Netop derfor taler Rikke Louise Alberg Peters og hendes kolleger i projektet om en ny definition af begrebet ”udsathed”, idet man før talte om udsatte unge, mens det i dag kan være mere relevant at tale om at være ”udsat for” onlinefænomener, som de unge kan lære at håndtere. Ud over shitposting eller delinger af videoer med ulovligt indhold kan det være misinformation eller grooming, hvor unge rekrutteres ind i fællesskaber med ekstreme holdninger, eller hvor kontakten er seksualiseret.
Viden bag kurset kan hentes online
Projektet er et samarbejde mellem UCL Erhvervsakademi og Professionshøjskole, Professionshøjskolen Absalon, Red Barnet og Nationalt Center for Forebyggelse af Ekstremisme. Den viden, kurserne bygger på, kan hentes på hjemmesiden www.stopekstremisme.dk både i sin helhed og i tre pixiudgaver:
- Desk research: Kortlægning af viden om forebyggelse af ekstremisme online blandt børn og unge
- Pixi: Fire niveauer inden for ekstremisme online
- Pixi: Nye fænomener inden for ekstremisme online
- Pixi: Nye tendenser inden for ekstremisme online
Desuden har Rikke Louise Alberg Peters og Kit Stender Petersen en forskningsartikel om dialogmodellen under udgivelse i tidsskriftet CEPRA-Striben.
Medarbejdere
Her kan du se hvilke medarbejdere, der er tilknyttet projektet Børn og unges demokratiske, digitale og kulturelle dannelse.