Dette undervisningsforløb fokuserer på Grundlovens formål, funktion og betydning i Danmark i et tværfagligt perspektiv mellem historie og samfundsfag.
Forløbet henvender sig til 7.-9. klassetrin, og lektionsplanen kan downloades nederst på siden.
Præsentation og begrundelse
I dette tværfaglige forløb i historie og samfundsfag skal eleverne arbejde med Grundloven og lave deres helt egen film om Grundloven, dens historie, dens indhold og dens ændringer. Eleverne stifter bekendtskab med de centrale begreber, der er knyttet til grundloven, herunder parlamentarisme og magtens tredeling. Formålet med forløbet er dels at give eleverne en grundlæggende viden om og forståelse af Grundloven og dermed fundamentet for det danske demokrati, dels at give dem indblik i, at det danske demokrati i dag er et produkt af en udvikling, hvor noget består uberørt fra 1849, mens andet er blevet tilpasset, så det afspejler det danske samfund.
Netop arbejdet med grundloven giver god mening at gøre til genstand for tværfagligt arbejde, da det er svært i forvejen at holde adskilt. De to fag supplerer hinanden rigtigt godt og sikrer optimale betingelser for, at eleverne forstår Grundlovens betydning for det samfund de er en del af, og dermed det hverdagsliv de lever.
Forløbet er udarbejdet af Tanja Andersen.
Undervisningsforløb
![Undervisningsforløb: 7.-9. klassetrin](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2023/03/klassetrin-7-9klasse.jpg)
![Undervisningsforløb: Omfang af forløbet er mellemlangt (5-8 lektioner)](https://historielab.dk/wp-content/uploads/2023/03/omfang-mellemlangt-forloeb.jpg)
Problemstilling
Hvad skal vi med en Grundlov?
Kompetenceområde/-mål
Historie
Kronologi og sammenhæng
Eleven kan på baggrund af et kronologisk overblik forklare, hvorledes samfund har udviklet sig under forskellige forudsætninger
- Eleven kan forklare hvorfor historisk udvikling i perioder var præget af kontinuitet og i andre af brud
- Eleven har viden om historisk udvikling
- Eleven kan bruge kanonpunkter til at skabe historisk overblik og sammenhængsforståelse
- Eleven har viden om kanonpunkter
Samfundsfag
Politik
Eleven kan tage stilling til politiske problemstillinger lokalt og globalt og komme med forslag til handlinger
- Eleven kan diskutere sammenhænge mellem demokrati og retsstat (fx rettigheder og pligter for borgere i Danmark, borgernes retssikkerhed i et demokrati og menneskerettigheder mv.)
- Eleven har viden om demokrati og retsstat, fx grundloven.
Materialer
- Kjær, Sidse: ”Grundloven 1849 og systemskiftet 1901”, Den danske historiekanon, 2016
- DR.dk: Grundlovens historie del 1-4, 2003 (kræver UNI-login)
- DR.dk: Grundlovens historie del 1-4, 2003 (kræver UNI-login)
- DR.dk: Grundlovens historie del 1-4, 2003 (kræver UNI-login)
- DR.dk: Grundlovens historie del 1-4, 2003 (kræver UNI-login)
- Roskilde Gymnasium: Magtens tredeling, 2014
- Andersen, Tanja: Grundloven, 2017 (bilag 1)
- Andersen, Tanja: Grundlovens historie, 2017 (bilag 2)
- Andersen, Tanja: Magtens tredeling (bilag 3)